|
Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä, joten tiedot kannattaa tarkistaa muista tietolähteistä. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkeliin tarkistettavissa olevia lähteitä ja merkitsemällä ne ohjeen mukaan.
|
AIESEC |
Association Internationale des Etudiants en Sciences Economiques et Commerciales |
![AIESEC:in kansainvälinen tunnus](//upload.wikimedia.org/wikipedia/fi/thumb/8/85/AIESEC_logo.png/250px-AIESEC_logo.png) AIESEC:in kansainvälinen tunnus |
Perustettu |
1948 |
Toimiala |
kansainvälinen työharjoitteluvaihto, kansainvälinen vapaaehtoistyö, seminaarit, johtajuuden kehittäminen |
Päämaja |
Rotterdam |
Toiminta-alue |
kansainvälinen |
Jäsenet |
113 jäsenmaata |
Viralliset kielet |
englanti |
Aiheesta muualla |
aiesec.org, aiesec.fi |
Infobox OKNimi-testi OK |
AIESEC eli Association Internationale des Etudiants en Sciences Economiques et Commerciales on johtajuusominaisuuksien kehittämiseen keskittynyt vapaaehtoisjärjestö. Järjestön toiminnan tunnetuin osa on kansainvälisten työharjoittelupaikkojen tarjoaminen nuorille. Vuonna 2016 AIESEC toimi noin 126 maassa ja vuonna 2012 yli 2 400 korkeakoulussa.[1] Järjestön tavoitteena on tarjota 18-30-vuotiaille nuorille mahdollisuus kehittää itseään positiivisten johtajuus- ja oppimiskokemusten kautta.[2]
Vuonna 2012 AIESEC:lla oli koko maailmassa noin 86 000 jäsentä, ja se järjesti noin 5 000 työharjoittelupaikkaa, 15 000 vapaaehtoistyöpaikkaa, 500 seminaaria ja yli 24 000 johtajuustehtävää.[1] Harjoitteluohjelmaan hakeminen on avointa kaikille jäsenkorkeakoulujen opiskelijoille, ja vaihtoaikojen pituudet vaihtelevat kolmesta 18 kuukauteen.
Historia
Toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1946 yhdeksän eri yliopiston opiskelijat kuudesta eri maasta tapasivat Liègessä Belgiassa tarkoituksena luoda suhteita toisiinsa ja kehittää uudenlaista kansainvälistä yhteistyötä. Tapaamisessa päätettiin perustaa järjestö Association Internationale des Etudiants en Sciences Economiques et Commerciales AIESEC.
Ensimmäiseksi presidentiksi valittiin nuori tšekki Jaroslav Zich. Järjestön päämaja oli ensin Tšekkoslovakiassa Prahassa, mutta siirrettiin vuoden kuluessa Rotterdamiin, jotta se olisi säilynyt poliittisesti neutraalina kommunistien valtaannousun jälkeen.
Järjestön perustaminen tapahtui virallisesti vuonna 1949 järjestön toisessa yleistapaamisessa. Silloin mukana oli yliopistoja Belgiasta, Alankomaista, Norjasta, Ranskasta, Ruotsista, Suomesta ja Tanskasta.
Myöhemmin järjestön nimeksi on vakiinnutettu ainoastaan nimi AIESEC, koska järjestössä oli myös opiskelijoita kaikilta opiskelualoilta (ei pelkästään kauppatieteitä opiskelevia). Nykyään järjestöön kuuluakseen tai vaihtoon lähteäkseen ei tarvitse olla korkeakouluopiskelija.
Nykypäivän arvot ja toiminta
AIESEC on pyrkinyt alusta lähtien olemaan voittoa tavoittelematon ja ei-poliittinen kansalaisjärjestö, jonka arvot kieltävät epäoikeudenmukaisen syrjinnän, ja yksi sen tärkeimmistä tavoitteista on rauhan ja ihmiskunnan koko potentiaalin saavuttaminen.
AIESEC on nimennyt itselleen seuraavat arvot: (vapaasti suomennettuna, virallista suomennosta ei ole olemassa, koska järjestö pyrkii toimimaan pelkästään englanniksi myös Suomessa)
- johtajuuden edistäminen
- yhdenvertaisuuden osoittaminen
- osallistumisesta nauttiminen
- (kansainvälisessä) moninaisuudessa eläminen
- erinomaisuuteen pyrkiminen
- kestävillä periaatteilla toimiminen
Käytännössä järjestö keskittyy kansainvälisten harjoitteluvaihtopaikkojen hankintaan, harjoittelussa olevista harjoittelijoista huolehtimiseen ja sellaisten tapahtumien (seminaarien yms.) järjestämiseen, joista jäsenet ja harjoittelijat voivat saavuttaa järjestön periaatteisiin sopivia oppimiskokemuksia.
AIESEC Suomessa
Suomessa AIESEC toimii eri korkeakouluissa Helsingissä, Tampereella, Turussa, Jyväskylässä ja Oulussa. Toiminta on kaikille jäsenkorkeakouluissa opiskeleville kiinnostuneille avointa. Järjestön toimintaa Suomessa johtaa ja koordinoi kansallinen jäsentoimikunta, jonka pysyvä toimipiste on Helsingissä.
Suomi oli yksi AIESECin seitsemästä perustajajäsenestä, ja järjestö on toiminut Suomessa vuodesta 1948. Tunnetuimpiin järjestön suomalaisiin alumnijäseniin kuuluvat muun muassa Martti Ahtisaari, Elisabeth Rehn, Erik Hartwall ja Matti Lehti.[3]
Rahoitus
Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille euroa[4]:
- 2012: 37 000 €
- 2014: 37 000 €
- 2015: 46 300 €
- 2016: 46 500 €
- 2017: 46 500 €
- 2018: 57 000 €
Lähteet
Aiheesta muualla
|
---|
| Ammattiliitot | |
---|
| Opiskelijajärjestöt | |
---|
| Sosiaali- ja terveysalan järjestöt | |
---|
| Kansainvälistyminen, kehitysyhteistyö ja globaalikasvatus | |
---|
| Lapsi- ja nuorisotyö | |
---|
| Kulttuurijärjestöt | |
---|
| Puoluepoliittiset järjestöt | |
---|
| Muut järjestöt | |
---|
|