Бутлеров Олександр Михайлович |
---|
![]() |
Народився | 15 вересня 1828(1828-09-15)[1][2] Чистополь, Казанська губернія, Російська імперія[1][2][3] |
---|
Помер | 17 серпня 1886(1886-08-17)[1][2] (57 років) Бутлерівка, Спаський повітd, Казанська губернія, Російська імперія[1][2][3] або Біарриц |
---|
Країна | Російська імперія |
---|
Діяльність | хімік, викладач університету, науково-педагогічний працівник |
---|
Alma mater | Казанський державний університет (1849)[1][2] |
---|
Галузь | хімія[4][4], органічна хімія[4][4], бджільництво[4][4], лепідоптерологія[4][4] і Спіритизм[4][4] |
---|
Заклад | Імператорський Казанський університет[2][1] Імператорський Санкт-Петербурзький університетd[2][1] |
---|
Посада | ректор[4][4] |
---|
Науковий ступінь | кандидат університету[2] (1849), Master in Chemistryd[2][1] (1851) і доктор наук[d][2][1] (1854) |
---|
Вчителі | Зінін Микола Миколайович[5] |
---|
Відомі учні | Mikhail Dmitrievich Lvovd[6] Марковников Володимир Васильович Попов Олександр Никифорович Зайцев Олександр Михайлович Alexey Favorskyd Іван Кондаков Yegor Wagnerd Коновалов Дмитро Петрович Flavian Flavitskyd Aleksandr Aleksandrovich Krakaud Pyotr Rubtsovd |
---|
Аспіранти, докторанти | Зайцев Олександр Михайлович Коновалов Дмитро Петрович Alexey Favorskyd |
---|
Членство | Російська академія наук Петербурзька академія наук |
---|
Діти | Q110414872? |
---|
Нагороди | |
---|
Автограф | ![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/A.M.Butlerov_signature.png/128px-A.M.Butlerov_signature.png) |
---|
Роботи у Вікіджерелах
Висловлювання у Вікіцитатах Бутлеров Олександр Михайлович у Вікісховищі |
Бу́тлеров Олекса́ндр Миха́йлович ( 3 (15) вересня 1828(18280915), Чистополь — 5 (17) серпня 1886, Бутлерівка) — російський хімік, основоположник теорії хімічної будови, яка лежить в основі сучасної органічної хімії, засновник школи хіміків-органіків, ректор Казанського університету[7].
Учень Миколи Зініна. У 1849 році закінчив Казанський університет і там же викладав у 1850—1868 роках. З 1857 — ординарний професор хімії в Казанському університеті; у 1860—1863 роках був ректором цього навчального закладу. З 1869 року — професор Петербурзького університету, з 1874 — ординарний академік Петербурзької академії наук. Наукова діяльність Бутлерова була спрямована на створення і утвердження теорії будови органічних сполук. За цією теорією властивості хімічні сполуки залежать від кількості і якості атомів, з яких складається молекула, від послідовності і характеру їхнього зв'язку та взаємного впливу. Бутлеров вважав, що кожній молекулі речовини відповідає певна будова, яку можна виразити за допомогою формули, де більш-менш точно відображені реальні зв'язки та розташування атомів у молекулі. Теорія Бутлерова пояснила явище ізомерії, дала можливість визначити будову органічних речовин і передбачити нові класи органічних сполук. Бутлеров отримав полімер формальдегіду (1859), синтезував уротропін (1860), вперше отримав штучну цукристу речовину (1861).
Він синтезував третинні спирти, передбачені його ж теорією, добув ізобутилен і відкрив реакцію його полімеризації.
В 1864—1866 роках опублікував підручник «Вступ до повного вивчення органічної хімії», в якому теорія хімічної будови була вперше поширена на всі класи органічних сполук.
У 1963 році на честь Бутлерова у Києві названо вулицю.
РАН вручає однойменну премію за видатні праці в області органічної хімії.
Примітки
- ↑ а б в г д е ж и к Бутлеров, Александр Михайлович // Русский биографический словарь — СПб: 1908. — Т. 3. — С. 528–533.
- ↑ а б в г д е ж и к л М. Л. Бутлеров, Александр Михайлович // Энциклопедический словарь / под ред. И. Е. Андреевский, К. К. Арсеньев, Ф. Ф. Петрушевский — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1891. — Т. V. — С. 79–82.
- ↑ а б Быков Г. В. Бутлеров Александр Михайлович // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохорова — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1971. — Т. 4.
- ↑ а б в г д е ж и к л м н Czech National Authority Database
- ↑ а б В. Як. Зинин, Николай Николаевич // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1894. — Т. XIIа. — С. 593–594.
- ↑ Львов, Михаил Дмитриевич // Энциклопедический словарь — СПб: Брокгауз — Ефрон, 1896. — Т. XVIII. — С. 136.
- ↑ Ректоры Казанского университета. Офіційний сайт Казанського федерального університету. Архів оригіналу за 5 березня 2021. Процитовано 16.01.2021.
Джерела
Генеалогія та некрополістика |
|
---|
| Література та бібліографія |
|
---|
| Словники та енциклопедії |
|
---|
| Довідкові видання |
|
---|
| Нормативний контроль |
|
---|
|