Venäjän federaation valtiollisia luonnonsuojelualueita on kolmen tyyppisiä: luonnonpuistoja, kansallispuistoja ja rauhoitusalueita (tai suojelualueita). Tämän lisäksi liittovaltiosubjekteilla (esim. alueet, tasavallat) on omat alueellisen tason suojelualueensa.
Erityyppisillä suojelualueilla on erilaiset tarkoitusperät ja rauhoituksen tasonsa.[1][2]
- Luonnonpuistot (ven. zapovednik) ovat täysin luonnontilaisia alueita ja kokonaan taloudellisen hyödyntämisen ulkopuolella. Niiden tehtäviin kuuluu luonnon monimuotoisuuden turvaaminen, tieteellinen tutkimus ja opetus sekä ekologinen seuranta. Noin kolmanneksella luonnonpuistoista on biosfäärialueen status.
- Kansallispuistojen (ven. natsionalnyi park) tehtäviin kuuluvat luonnonsuojelun ohella koulutuksen, tutkimuksen, kulttuurin ja rajoitetun matkailun tukeminen; niillä luonnonvarojen käyttöä säädellään tapauskohtaisin rajoituksin.
- Rauhoitusalueiden (ven. zakaznik) tehtävä on yleensä tietyn lajin, luonnonosan (esim. kasvisto, eläimistö), ekosysteemin tai luontokohteen suojelu, jonka takia ihmistoimintaa on rajoitettu.
Alueellisen tason luontopuistot (prirodnyi park) vastaavat Suomen kansallispuistoja; ne varjelevat luontoarvoja ja palvelevat virkistyskäyttöä. Lisäksi on rauhoitettuja luonnonmuistomerkkejä (pamjatnik prirody), joita suojellaan niiden tieteellisen, kulttuurisen tai historiallisen merkityksen vuoksi (esimerkiksi ainutlaatuiset maisemakohteet).
Luettelo Venäjän valtiollisista luonnonsuojelualueista
Vuonna 2009 Venäjällä on 101 (102) luonnonpuistoa, 35 (39) kansallispuistoa ja 68 (68) liittovaltion rauhoitusaluetta (suluissa helmikuussa 2018 raportoituja lukuja).[1] Muutamia uusia rauhoitusalueita on perustettu sivuston tietojen päivittämisen jälkeen, joten kaikki eivät olleet edellä mukana (esim. [3][4]).
Joidenkin rauhoitusalueiden suojeluasemaa tai laajutta on heikennetty 2010- ja 2020-luvuilla muun muassa fossiilisten polttoaineiden kaivamiseksi maaperästä. Esimerkiksi Venäjän arktisella alueella Jamalin Nenetsiassa Gydanin luonnonpuisto on muutettu Gydanin kansallispuistoksi[5][6][7] ja Krasnojarskin aluepiirin pohjoisosassa sijaitsevan Venäjän suurimman luonnonpuiston Suuren arktisen luonnonpuiston pinta-alaa supistettiin kivihiilen louhimisen sallimiseksi maaperästä.lähde?
Oheinen luettelo on epätäydellinen.
Lähteet
Aiheesta muualla