Kahvileipä on makea leipomovalmiste, joka kohotetaan pääasiassa hiivalla. Muita nostatustapoja ovat kemiallisten kohotusaineiden, esimerkiksi leivinjauheen tai soodan käyttäminen, sekä taikinan laminoiminen eli rasvan kauliminen taikinaan ohuiksi kerroksiksi (esimerkiksi voitaikina). Kahvileipiä on esimerkiksi viinerit, munkit, pullat, korvapuustit, donitsit, voi- ja vesirinkelit ja korput.
Kahvileivän taikinan valmistusaineina käytetään yleensä jauhojen lisäksi sokeria, kananmunia, rasvaa, mausteita sekä maitoa tai maitojauhetta. Myös kuivattuja tai tuoreita hedelmiä, marjoja ja kasviksia voidaan käyttää valmistuksessa. Kahvileipien täytteenä voidaan käyttää marmeladeja ja täytemassoja. Koristeena käytetään usein manteleita, pähkinöitä, sokereita, sokerikuorrutteita, marmeladeja tai hyytelöitä.[1] Jotkut kahvileivät tehdään voi- tai lehtitaikinasta. Croissantit eli voisarvet tehdään voitaikinasta ja niihin voidaan käyttää erilaisia taytteitä, kuten kermavaahtoa tai hilloa.[2] Lehtitaikinaa käytetään pasteijoihin, joita täytetään jauheliha-, kala-, kasvis- ja sienitäytteillä. Pasteijatyyppejä ovat espanjalainen empanada ja intialainen samosa.[3] Kahvileipinä käytetään monenlaisia keksejä ja leivonnaisia. Tälläisiä ovat muun muassa Yhdysvalloista peräisin olevat suklaahippukeksit[4] ja Ranskasta peräisin olevat macaron-leivokset[5] Jotkut kahvileivistä ovat suolaisia, kuten esimerkiksi pähkinä-juustokeksit.[6]
Lähteet
↑Ijäs, T. & Välimäki, M-L.: Tunne elintarvikkeet. 2. painos. Otava, 2008. , s. 82-84.